ОСОБЛИВОСТІ ПРОВЕДЕННЯ НЕГЛАСНИХ СЛІДЧИХ (РОЗШУКОВИХ) ДІЙ ПІД ЧАС ЗДІЙСНЕННЯ ДОСУДОВОГО РОЗСЛІДУВАННЯ КРИМІНАЛЬНИХ ПРОСТУПКІВ - Дрозд, Валентина Георгіївна; Романов, Максим Юрійович (Правовий часопис Донбасу, 2024)
У статті досліджено особливості проведення негласних слідчих (розшукових) дій під час здійснення досудового розслідування кримінальних проступків. Запропоновано вдосконалене визначення поняття негласних слідчих розшукових дій у провадженнях щодо кримінальних проступків, розглянуто систему відповідних слідчих (розшукових) дій крізь призму кримінального процесуального законодавства та акцентовано увагу на низці особливостей проведення таких дій. Узагальнено розуміння про те, що відсутність права у особи, щодо якої здійснюється негласні слідчі (розшукові) дії, є недоліком чинного законодавства, хоча і механізм їх проведення аксіоматично не може передбачити процедури можливості їх оскарження на стадії отримання санкції чи безпосередньо під час проведення. Доведено, що ці негласні дії суттєво обмежують особисті права і свободи особи (не менше ніж тимчасовий доступ до речей і документів або застосування арешту майна, рішення про проведення яких згідно зі ст. 309 КПК можуть бути оскаржені на стадії досудового розслідування), існує велика ймовірність зловживання цими заходами з боку правоохоронних органів. Доведено, що не завжди особа дізнається про факт і результати негласної слідчої (розшукової) на момент звернення до суду прокурора з обвинувальним актом, це може відбутися і раніше (як передбачено ст. 253 КПК України). У такому разі виникає ситуація, коли особа поінформована про ці факти, уважає ці дії незаконними та необґрунтованими (ба більше, у результаті їх проведення сторона обвинувачення не отримала доказів вини особи), але при цьому вона не може оскаржити ці дії і повинна чекати, поки не буде призначено попереднє судове засідання у своїй справі. Убачається, що такі ситуації можуть призводити до порушення фундаментального права особи на справедливий суд. Наголошено на недосконалості кримінальної процесуальної регламентації підстав та порядку проведення негласних слідчих (розшукових) дій під час здійснення дізнання. Висловлені у роботі висновки зайвий раз указують на необхідність продовження наукових досліджень у цьому напрямі.